Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Спортски програми у вртићу | |||
Наставник (за предавања) | Ђорђевић М. Марија | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Ђорђевић М. Марија | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 7 | Статус предмета (обавезни/изборни) | изборни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Упознавање студената са значајем и утицајем спортске активности на оптималан раст и развој деце предшколског узраста. Стицање знања о антрополошким карактеристикама деце предшколског узраста. Оспособљавање студената за примену дијагностикике и праћење стања морфо-моторичког статуса предшколског детета. Оспособљавање студената за самосталнo програмирање спортских активности у раду са децом предшколског узраста. Развијање умења и вештина за самосталну примену спортских програма у раду са децом предшколског узраста. Стицање знања о утицају спортске активности на развој базичних моторичких способности, аеробне способности, манипулативних вештина, као и на задовољавање потребa деце за групном идентификацијом, афирмацијом, самовредновањем и самопоштовањем. | |||
Исход предмета |
По завршетку курса студенти би требало да буду способни да: - дефинишу улогу и значај спотске активности са аспекта отималног развоја деце; - дефинишу улогу и значај дијагностике у процесу телесног вежбања; - наведу и објасне фазе у процесу дијагностике; - упознају се са начином мерења и тестирања морфо-моторичког статуса деце; - успешно користе метод демонстрације у процесу моторичког учења; - опишу и дефинишу фазе моторичког учења; - објасне специфичности процеса вежбања у раду са децом предшколског узраста; -дефинишу планирање и програмирање управљаног процеса вежбања; - образложе конкретан пример плана и програма за групу деце; - разумеју утицај вежбања на квалитативне промене у морфолошким карактеристика, моторички и функционалним способностима код деце; - самостално израђују модел активности у одбојци, кошарци, рукомету, фудбалу, гимнастици, атлетици и пливању. | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Моторички развој деце раног и предшколског узраста. Значај и утицај спортских активности на оптимални раст и развој деце. Законитости у раду са децом предшколског узраста у односу на одређену спортску активност. Дијагностика у процесу телесног вежбања. Мерни инструменти за утвђивање морфолошких карактеристика деце. Мерни инструменти за утврђивање моторичких способности деце. Утврђивање, праћење и провера стања морфо-моторичког статуса у процесу вежбања. | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | Примена и спровођење биотичких моторичких знања (за савладавање простора, препрека, отпора и манипулисање објектима) у раду са децом. Примена и спровођење спортских програма (атлетика, гимнастика, пливање, кошарка, фудбал, рукомет). Игра (елементарне, штафетне). Употреба и примена справа и реквизита у спровођењу спортских активности. Организација такмичења (у групи, између група, дечја олимпијада). | |||
Литература | ||||
1 | Бала, Г. (2002). Спортска школица: психосоматски развој деце по методи проф. др Густава Бале : припрема детета од 4. до 10. године за школске, спортске и рекреативне активности.Нови Сад: СИА. | |||
2 | Пејчић, А. (2005). Кинезиолошке активности за дјецу предшколске и ране школске доби. Ријека: Висока Учитељска школа у Ријеци. | |||
3 | Dienstmann, R. (2013). Игре за моторичко учење. Београд: DATA STATUS. | |||
4 | Бала, Г., Стојановић, М.В., Стојановић, М. (2007). Мерење и дефинисање моторичких способности деце. Нови Сад: Факултет спорта и физичког васпитања. | |||
5 | Џиновић–Којић, Д. (2002). Физичко васпитање предшколског детета. Београд: СИА. | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 2 | |||
Методе извођења наставе |
Предавања (ниво информација), вежбе (ниво демонстрација), семинари (анализе, дискусије, извештаји), консултације, израда задатака и вежби за самостални рад, менторски рад. | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 40 | Завршни испит | 60 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | 30 | |
практична настава | 10 | усмени испит | 20 | |
колоквијуми | 20 | |||
семинари | ||||
19.МВ3115 / 19.MV3115
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Почетно математичко образовање | |||
Наставник (за предавања) | Марија С. Најдановић | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Живановић Милан | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 5 | Статус предмета (обавезни/изборни) | обавезни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Oспособити студенте за самостално организовање и извођење свих видова васпитно-образовног рада са децом предшколског узраста у припремном разреду. Обновити и проширити методичке поступке у формирању почетних математичких појмова. Оспособити студенте да стварају услове да у свакодневним животним ситуацијама, слободним играма и планираним активностима, деца посматрају, испробавају, манипулишу, експериментишу, и, учећи кроз сопствена открића, изграђују логичко-математичка сазнања. Показати могућности примене информационих технологија у почетном математичком образовању. Обновити и проширити теоријска знања из елементарне математике. | |||
Исход предмета |
По успешном завршетку овог курса студент би требало да буде способан да: - опише одговарајуће појмове из елементарне математике и методичке поступке њиховог формирања - наведе математички садржај за припремни разред, - успоставља корелацију са осталим васпитно-образовним областима припремног програма, - примењује широк спектар наставно-методичких поступака, - укључује математичке појмове у свакодневне животне ситуације деце предшколског узраста, - организује активности у којима ће деца самостално долазити до сазнања, -креира тестове за проверу способности детета и његовог напредовања у схватању математичких садржаја, -користи информационе технологије у почетном математичком образовању, -примењује елементарна знања из статистике у педагошким истраживањима. | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Математика и њен значај у интелектуалном развоју детета. Могућности предшколског детета за учење математике и креирање тестова за проверу способности детета и његовог напредовања у схватању математичких садржаја. Математички садржаји за припремни разред. Програмирање и планирање рада, тематско планирање рада. Активне методе и облици рада. Методски приступ реализацији ових садржаја. Развој креативности и мотивација деце, стварање интересовања за математику. Игра као метод мотивације. Математичке игре. Рад са децом даровитом за математику. Математичка логика, теорија скупова и елементарна комбинаторика. Особине операција са бројевима. Елементарна геометрија. Информационе технологије и матеамтичко-дидактичке игре. Статистика у педагошким истраживањима. | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | Планирање, програмирање и организација активности у оквиру почетног математичког образовања. Примена активних метода и облика рада у развијању математичких појмова код деце током припреме за полазак у школу. Активности примене математичких садржаја у припремном разреду. | |||
Литература | ||||
1 | Ћебић, М.: Почетно математичко образовање предшколске деце,Учитељски факултет, Универзитет у Београду, 2009. | |||
2 | Чудина – Обрадовић, М.: Математика прије школе, Школска књига, Загреб, 2002. | |||
3 | "Министарство просвете Р. Србије: Правилник о основама предшколског програма, Службени гласник, Београд. " | |||
4 | Рајовић Р.: Како успешно развијати IQ детета кроз игру, Нови Сад 2012. | |||
5 | Дејић, М.: Математика за учитеље, Учитељски факултет, Београд, 2003. | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 1 | |||
Методе извођења наставе |
Метода усменог излагања, дијалошка метода, демонстративно-илустративна метода, проблемска метода, метода практичних радова. | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 50 | Завршни испит | 50 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | 30 | |
практична настава | усмени испит | 20 | ||
колоквијуми | 20 | |||
семинари | 20 | |||
19.МВ3114 / 19.MV3114
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Увођење деце у свет писане речи | |||
Наставник (за предавања) | Весна Б. Тодоров | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Станисављевић Б. Невена | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 6 | Статус предмета (обавезни/изборни) | обавезни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Студент треба да буде упознат са карактеристикама предшколског програма и циљевима у области српског језика и књижевности; треба да познаје разлике између писменог језичког изражавања и специфичних одлика писаног текста; треба да познаје вештине подстицања дечјег занимања за свет слова и писану реч и књигу; треба да познаје могућности увођења детета у свет писане речи; треба да буде упознат са могућностима развоја дечјих когнитивних и перцептивних способности и развоја маште и креативности, треба да познаје разне облике активности и разне игре у оквиру припреме за учење читања и писања. | |||
Исход предмета |
Студенти су упознати са законитостима, током и фазама говорно-језичког развоја деце; знају да креирају стимулативне васпитне средине за развој говора и способности читања и писања; организују и примењују развојно прилагођене активности које укључују слушање, причање прича, састављање рима, индивидуалне конверзације и разумевање кроз репрезентацију (нпр. током драмске игре); примењују дескриптивно богату конверзацију са постепеним увођењем комплекснијих синтаксичких структура током спровођења васпитно-образовних активности предшколског програма; користе разноврсне интегрисане методе обучавања деце препознавању графичких симбола; иницирају интерактивно анализирање структуре и садржаја приче; подстичу дечје интересовање за писање и обезбеђују разноврсна средства: оловке, бојице, креде, маркере и сл.; примењују технике процене говорно-језичког развоја деце и евалуације постигнућа демонстрираног кроз дечје индивидуалне и групне радове и активности | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Говорење, читање и писање као специфични облици језичке способности и комуникације. Писање као процес визуелног кодирања и читање као процес визуелног декодирања језичких порука. Писмо – систем графичких знакова (писаних или штампаних) за обележавање гласова у језику. Усвајање фонетске норме код деце предшколског узраста. Припрема за учење читања и писања: фонематска (и лексемска) перцепција (способност за гласовну анализу говора, запажање фонема у речи и речи у реченици) као предуслов за учење читања (и писања). Положај гласа у речи (иницијални, финални и медијални).Усвајање морфолошке норме код деце предшколског узраста. Усвајање синтаксичке норме код деце предшколског узраста. Визулизација језика и посматрање. Акустика и слушање. Разумевање и усвајање појма гласа. Разумевање и усвајање појма речи . Разумевање и усвајање појма реченице. Аналитичко-синтетичка вежбања растављања и састављања речи од гласова и слогова. Селективно упознавање гласова (слова) од којих се састоји име детета – будућег првака. У свету писане речи и њених разноврсних облика: сликовнице, књиге, дечја штампа, стрипови, ребуси. Развој интересовања за писану реч – мотивисаност деце за препознавање графичких симбола и покушај учења читања и писања. Књиге у дечјем окружењу: у кући, књижари, библиотеци. Рад са децом на упознавању и тумачењу књижевних текстова у предшколском периоду: разгледање и читање сликовница, књига за децу, дечјих новина, слушање и причање (препричавање) и исказивање дечјег доживљаја дела одабраних из усмене и писане књижевности. Улога драме у развоју писмености. | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | "Студенти израђују вежбе организације и извођења активности (са децом) којима се стварају услови и мотивација за учење читања и писања: вежбе посматрања (истих предмета, слика), писања тачака, линија (црта), повезивања истих облика линијама, изговора назива и цртања по првом и последњем гласу/слову („На слово, на глас...“). Припрема вежби разговора: У продавници књига, У кући књига (У библиотеци), Књиге у мојој кући... Припрема вежби за развој фине моторике (визуелно усмеравање, координација руку и очију), вежбања прецизности покрета руке (нпр. бојење поља без прелажења његових граница, исписивање линија које дају слике елемената појединих слова и сл.). Припрема драмских вежби у развоју писмености: Познате приче, залеђене слике и сл. " | |||
Литература | ||||
1 | Бут, Д. и Сворц Л.(2009). Успешно читање и писање: технике за развој писмености. Београд: Креативни центар. | |||
2 | Каменов, Е. (2001), Припремам дете за школу. Нови Сад: Драгон. | |||
3 | Koџопељић,Ј. (2008), Метајезички аспекти зрелости за полазак у школу. Нови Сад: СПДВ. | |||
4 | Ликерман, Х, Мутер. В. (2007). Припремите дијете за школу Загреб: Остварење. | |||
5 | Милатовић, В. (1990), Методика почетног читања и писања, Београд: Завод за уџбенике | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 1 | |||
Методе извођења наставе |
Програмски садржаји предмета остварују се интерактивним предавањима уз коришћење литературе и савремених средстава видео презентација, компаративним дискусијама, теоријским и практичним вежбама, радом у групама, презентацијом индивидуалног рада, применом савремених наставних метода, самосталним радом студената. | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 50 | Завршни испит | 50 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | 30 | |
практична настава | 20 | усмени испит | 20 | |
колоквијуми | 20 | |||
семинари | ||||
19.МВ3113 / 19.MV3113
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Предшколско дете у природној и друштвеној средини | |||
Наставник (за предавања) | Михајловић К. Невенка | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Раичевић Г. Јелена | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 5 | Статус предмета (обавезни/изборни) | обавезни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
"Циљ предмета је: - проширивање постојећих и усвојање нових теоријских и практичних сазнања из области појава и процеса, како у природној, тако и у друштвеној средини; - разумевање значаја корелације садржаја области методике упознавања околине са осталим методичким дисциплинама; - разумевање практичног значаја дидактичких игара и истраживачких активности за развој когнитивних способности; - познавање метода избора садржаја у различитим нивоима припрема за упознавање природне и друштвене средине; - разумевање значај дефинисања различитих тема и комбинованих методологија рада. " | |||
Исход предмета |
По успешном завршетку овог курса студенти би требало да буду способни да: -Дефинишу принципе дечјег развоја и њихову условљеност специфичностима природне и друштвене средине у којој се развој одвија.; -Примењују различите методе подстицања радозналости и заинтересованости за свет око себе код деце прирпемног предшколског програма.; Организују разноврсне активности у природној и друштвеној средини са циљем остваривања програмских задатака; Планирају и реализују иновативне приступе у експлорацији природне средине; осмисле спонтане и ненаметљиве начине којима ће се код деце предшколског узраста иницирати жеља за упознавање природне и друштвене средине; селектовањем методичких поступака мотивишу децу за тражење, сакупљање и сређивање материјала из природне и друштвене средине; критички процењују социолошке, културолошке и педагошко-психолошке основе организације активности; обезбеде развојну одмереност и корелацију садржаја активности према узрасту | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Програмски задаци и садржаји - природна и друштвена средина као области сазнавања и подстицања развоја деце у предшколској установи. Дефинисање области. Материја - појам, основна својства, макро и микроелементи, хемијске и физичке промене. Универзум. Ваздух - значај, загађивање. Жива природа - организација, основна својства живе материје.Човек као биолошко биће. Биљке - грађа, подела, основни принципи систематике, бинарна номенклатура. Животиње - бескичмењаци и кичмењаци, подела.Основе еколошког образовања и васпитања. Мотивација и организација деце за тражење, сакупљање и сређивање материјала с циљем упознавања природне и друштвене средине. Социолошке, културолошке и педагошко-психолошке основе организације активности. Различити нивои припрема у области упознавања деце са природном и друштвеном средином: израда елабората, писаних припрема и скица организација дневних активности. Интеграција садржаја области из природне и друштвене средине са областима развоја говора, математичко-логичког развоја, естетског и музичког изражавања и физичко-телесног развоја. | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | Педагошко-психолошке основе организације активности и практичног рада око упознавања природне и друштвене средине – усклађеност са узрастном структуром деце. Могућности и начини мотивисања и оспособљавања деце за посматрање у природи. Природне појаве, жива и нежива природа . Метаболизам као кључ живота. Фенотипске модификације и генотипске варијације. Основни принципи систематике, израда хербаријума. Израда акваријума и инсектаријума. Фенолошка посматрања. Израда календара природе и годишњих доба. Избор садржаја за упознавање друштвене средине с циљем схватања њихове повезаности и условљености. | |||
Литература | ||||
1 | Др Невенка Михајловић, Др Љубиша Михајловић:Методика упознавања околине,Пирот, 2011. | |||
2 | Др Љубиша Михајловић, Др Невенка Михајловић:Методика упознавања околине -практикум, Крушевац, 2013. | |||
3 | Емил Каменов: Васпитно-образовни рад у дечјем вртићу, Драгон, Нови Сад, 2006; | |||
4 | ||||
5 | ||||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 1 | |||
Методе извођења наставе |
Настава је креативна и интерактивна. Предавања се одвијају вербалном и дијалошком методом, фронтално. Вежбе се одвијају у групама уз менторски систем рада, темељну анализу семинарских радова, изналажење нових идеја и неговање активне критичке дискусије. За предавања и вежбе се користе сва доступна средства и помагала. | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 70 | Завршни испит | 30 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | ||
практична настава | 10 | усмени испит | 30 | |
колоквијуми | 30 | |||
семинари | 20 | |||
19.МВ2202 / 19.MV2202
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Комуникација и саветовање | |||
Наставник (за предавања) | Јевтић Бисера | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Пљакић Горан | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 8 | Статус предмета (обавезни/изборни) | изборни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Упознавање студената са садржајима и приступа различитим факторима и значају интеракције и комуникације. Овладавање и практиковање вештина компетентне комуникације и саветовања у институционалном контексту. Развијање осетљивости студената за препознавање знакова невербалне комуникације и њиховог коришћења у пракси; Упознавање студената са принципима, функцијама, потребом и значајем саветовања деце и њихових породица. .Стицање основних знања о принципима, методама и фазама саветовања и начина комуникације. стицање знања студената као саветодаваца у терапеутске сврхе. Развијање капацитета за тимски рад са актерима васпитно образовног процеса, позитивног професионалног става у односу на подручја и актере васпитно-образовног процеса. | |||
Исход предмета |
Развити активност слушања у функцији конструктивног решавања проблема и ненасилног приступа у решавању комфликата; Овладати техникама интеракције и комуникације; Овладати вештинама у тимског приступа рада; Разумети важности комуникацијских вештина за успостављање квалитетних сарадничких односа и саветовања; Организовати и демонстрирати план за реализацију саветовања, упоређивати и класификовати индивидуалне планове рада и листе праћења.Компоновање вештина тимског рада и заједничког решавања специфичних проблема са осталим члановима стручног тима, Пројектовање терапеутског саветовања свих актериа васпитног процеса. | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
"Теоријска настава 1.Појам, карактеристике и значај интерперсоналне комуникације у институционалномваспитно-образовном контексту. Вербална и невербална комуникција. 2.Правила у комуникацији и улога ставова.Основне одлике икомуникације.3.Облици социјалног понашања,формирање социјалних вештина ињихова улога у комуникацији. 4.Технике комуницирања. Медијација. 5. Саветовање у васпитном раду, појмовно одређење; 6. Појам икарактеристике саветовања; 6. Принципи савеовања; 7. Битни услови за успешано саветовање; 8. Методе успешног саветовања; 8. Различити облици саветовања (Рад са појединцем и групом, Групни саветодавни рад, Индивидуални саветодавни рад); 9. Тимски рад и саветовање; 10. Планирање, програмирање и вредновање саветовања;11. Проблеми који се могу јавити у току саветовања и комуникације. " | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | "Практична настава Садржаји предмета реализују се на вежбема на принципима интерактивног приступа, кроз тимски рад студената, игре улога, дискусије, презентације индивидуалних и групних радова и кроз практичан рад студената у васпитно-образовној институцији. " | |||
Литература | ||||
1 | Брајша, П. (1994)Педагошкас комуникација. Загреб : Школска књига. | |||
2 | Јанковић, Ј. (1997): Савјетовање – недирективни приступ. Загреб: Алинеа. | |||
3 | Брајша, П. (2000). Умијеће разговора. Пула : ЦАСХ | |||
4 | Сузић, Н. (2005). Педагогија за давесет и први вијек. Бања Лука : Филозофски факултет. | |||
5 | Илић, М., Бранковић, Д. (2004). Општа педагогија. Бања Лука : Филозофски факултет. | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 2 | |||
Методе извођења наставе |
вербалне; партиципативне; кооперативне; интерактивне; методе самосталног рада; методе вежбања, асоцијативно учење, интерактивна настава са елементима респонсибилне наставе | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 70 | Завршни испит | 30 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | ||
практична настава | 10 | усмени испит | 30 | |
колоквијуми | 30 | |||
семинари | 20 | |||
19.МВ2201 / 19.MV2201
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Савремене технике приповедања и писања | |||
Наставник (за предавања) | Марковић М. Ана | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Марковић М. Ана | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 8 | Статус предмета (обавезни/изборни) | изборни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Циљ овог предмета јесте да се укаже на значај, перцепцију приче или наратива као основног средства за развој писмености, и њену улогу у пракси васпитача. Посебна пажња посвећена је техникама за стицање и развој медијске писмености. Предмет се односи и на модалитете традиционалног приповедања, али и на нов технолошки приступ наративу и писању. Осим тога, у оквиру предмета се указује на значај приче као носиоца успешног читања и писања у свим областима дечјег развоја: усвајању језика, богаћењу речника, развоју језика, развијању писмености, креативном развоју деце, социјализацији, развоју комуникативних способности. Предмет је конципиран тако да се нарочито наглашава како коришћење и овладавање технолошким и дигиталним средставима у приповедању и писању утиче на разумевање, анализу и развој писмености уопште. | |||
Исход предмета |
По успешном завршетку овог курса студент би требало да буде способан да: - ствара подстицајну средину за развој писмености - разуме структуру и функционисање реченице и језика уопште -влада активностима које подстичу реаговање на прочитани текст - -преобликује и прерађује сваку врсту текстова -овладава вештином приповедања и писања сопствених прича у складу са стандардима нових врста наратива и новим медијским жанровима (видео играма, рекламама, ТВ серија, филмова) - прати, евалуира и анализира процес описмењавања и стицања медијске писмености деце -анализира и примењује нова технолошка средства у адекватним ситуацијама -примењује рачунар у циљу визуелног и тактилног проширивања писане речи - критички промишља употребу савремених технолошких средстава у области писања и приповедања | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Различите форме приповедања: нарација, дескрипција (пејзаж, екстеријер, ентеријер, портрет), дијалог, монолог; приповедање у првом лицу, (Ich форма, приповедање у трећем лицу, техничко приповедање, хронолошко приповедање, ретроспективно приповедање. Приче у различитим обастима дечјег развоја. Приче и развој језика код деце предшколског узраста. Приче и креативни развој деце предшколског узраста. Приче и дечја игра. Приче и нова технолошка средства у дечјем развоју. Коришћење савремених технолошких средстава у приповедању. Креативност у контексту прича. Разумевање смисла текста. Технике предвиђања смисла. Визуализација текста. Реаговање на прочитани текст. Улога драме на развој писмености. Основни облици писања (обрасци и жанрови): писање ради убеђивања (званично писмо, предлог, уговор),писање прича, писање сценарија, писање песама. Заједничко писање. Интерактивно писање. Писање у улози. Преобликовање и прерада текстова. Примена рачунара и интернета у процесу писања и приповедања. | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | У оквиру часова вежби студенти употпуњују и разрађују теоријске садржаје обрађене на предавањима. Студенти се упознају са различитим структуралним елементима прича и овладавају начинима њиховог писања и приповедања: заплета, ликова, места и времена радње, кулминације, расплета; На вежбама студенти се упознају са различитим могућностима ангажавања деце за приповедање прича и то према унапред утврђеним блоковима (чије су садржаји дати на интернету): приповедање према унапред посматраним радњама, приповедање према низу слика што приказују догађаје, приповедање према одслушаном тексту, приповедање према једној слици што приказује догађај, приповедање по сећању, приповедање према симболима, приповедање задатим кључним речима; Студенти раде групне радове из области тзв. заједничког писања: рекламне кампање у вези са догађајем у вртићу, састављају приручнике о извесним правилима (хигијена, понашање, здрава исхрана...), врше израду новина, писање сценарија за краћи комад, припремање за дебату, израду извештаја о неком истраживању. Студенти реализују активности које се заснивају на модерним технолошким средствима: рачунарима, таблетима, паметним таблама, видео-бимовима, осталим видео уређајима, дигиталним камерама, андроид телефонима и ајфонима (коришћењем интернета и апликација попут јутјуба, скајпа, разноразних видео игрица, израда различитих блогова и влогова, итд.) | |||
Литература | ||||
1 | Бут. Д, Сворц, Л. (2009). Успешно читање и писање : технике за развој писмености. Београд : Креативни центар | |||
2 | Мур, Џ. Е. (2008). Како написати причу. Београд : Креативни центар | |||
3 | Мартин, В. (2016). Новије теорије приповедања. Београд : Службени гласник | |||
4 | Висинко, К. (2009). Дјечја прича – повијест, теорија, рецепција и интерпретација. Загреб : Школска књига | |||
5 | Салмон, К. (2011). Storytelling : причам ти причу. Београд : Clio | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 2 | |||
Методе извођења наставе |
Метода усменог излагања, дијалошка метода, демонстративно-илустративна метода, проблемска метода, метода практичних радова. | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 60 | Завршни испит | 40 | |
активност у току предавања |
писмени испит | 20 | ||
практична настава | 40 | усмени испит | 20 | |
колоквијуми | ||||
семинари | 20 | |||
19.МВ2111 / 19.MV2111
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Методологија друштвених истраживања | |||
Наставник (за предавања) | Липовац М. Власта | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Пљакић Д. Горан | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 4 | Статус предмета (обавезни/изборни) | обавезни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
оспособљавање студената за разумевање функције и значаја систематског праћења и анализе процеса и извођења резултата васпитно-образовног рада; развијање вештина потребних за примену методолошких и методичких знања у решавању практичних питања; оспособљавање студената за извођење и анализу акционих истраживања потребних за изради завршног рада. | |||
Исход предмета |
Конструисати истраживачке инструменте; Објаснити важност истраживачког пројекта за праксу; Израдити скицу и нацрт истраживачког пројекта; ; Применити нацрт пројекта у пракси;Анализирати резултате истраживања; Користити научну литературу. | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Појам методологије истраживања; Карактеристике педагошког сазнања; Етапе педагошког истраживања; Избор проблема истраживања;Методе истраживања; Инструменти и технике истраживања;Карактеристике инструмената истраживања; Истраживачки пројекат;Врсте узорака истраживања;Хипотезе у истраживању; Компаративна и историска истраживања; Основни појмови педагошке статистике | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | коришћење научне литературе; израда пројекта и скице истраживања; израда инструмената истраживања; узорак истраживања; ток истраживања; акционо истраживање на терену; анализа података добијених истраживањем; анализа истраживачког рада у пракси; место и улога васпитача у истраживању; предлог скице завршног рада | |||
Литература | ||||
1 | Гојков, Круљ, Кундачина (2005). Лексикон педагошке методологије. Београд : СПДС | |||
2 | Банђур, Поткоњак (1999). Методологија педагогије. Београд : СПДС | |||
3 | Баковљев, М. (2001). Основи методологије педагошких истраживања. Београд : Учитељски факултет. | |||
4 | Баковљев, М. (2001). Статистика у педагошким истраживањима Београд : Научна књига. | |||
5 | Пешић, М.(1998). Педагогија у акцији.Београд : филозофски факултет. | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 1 | |||
Методе извођења наставе |
Предавања уз коришћење савремених средстава видео презентација, Практичне вежбе, Менторски систем рада, Коришћење мултимедија и интернета; ДОН – други облици наставе (активности у припремној предшколској групи, семинари, пројекти, радионице, моторичке играонице и сл.); | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 70 | Завршни испит | 30 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | ||
практична настава | 10 | усмени испит | 30 | |
колоквијуми | 10 | |||
семинари | 40 | |||
19.МВ1105/ 19.MV1105
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Здравствено васпитање и промоција здравља | |||
Наставник (за предавања) | Драча Р. Сања | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Чеврљаковић М. Ива | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 5 | Статус предмета (обавезни/изборни) | обавезни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Да студент усвоји основна знања, развије вештине и формира ставове из области здравственог васпитања кроз aктивности и учење засновано на искуству, да буде оспособљен за сагледавање приоритетних здравствено-васпитних проблема код деце предшколског узраста, да путем развијања здравог и мењања ризичног понашања промовише и унапређује здравље, да спроводи мере примарне, секундарне и терцијерне превенције болести и онеспособљености. | |||
Исход предмета |
По одслушаном курсу и положеном испиту од студента се очекује да познаје систем здравствене заштите; развија и спроводи активности којe утичу на усвајање знања и развиjaње вештина којим се унапређује здравље, спроводи самостално, као и у тиму, здравствено-васпитне интервенције, учествује у свим нивоима превенције различитих обољења у популационим групама деце, активно утиче на промену здравствено-ризичних понашања и успостављање понашања која доприносе здрављу. | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Дефиниција здравља и болести; Хармоничан и дисхармоничан развој, Фактори раста и развоја, Лична хигијена, Хигијена исхране, Значај правилне исхране детета, Ментална хигијена, Репродуктивно здравље, Хроничне незаразне, заразне и болести зависности, Повреде, Ургентна стања, Животна средина и здравље, Примарна, секундарна и терцијерна превенција. | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | Индикатори- инструменти за процену стања здравља становништва; Здравствено-васпитни рад заснован на доказима; Креативни рад са едукативним циљевима, Израда, класификација, карактеристике, демонстрирање и примена визуелних и аудитивних здравствено-васпитних средстава; Здравствено-васпитне активности и промоција здравља у породици и предшколској установи, Евалуација здравствено-васпитног рада (тестирања, анкетни упитници). | |||
Литература | ||||
1 | Кекуш Д. Здравствено васпитање. Висока медицинска школа. Београд, 2006. | |||
2 | Rudolf M., Leven M. Педијатрија и здравље детета. Датастатус, 2011. | |||
3 | Барачков Н, Бујак Ј, Илић Д, Јовић С, Панић М и сар. Васпитање за здравље кроз животне вештине. Министарство просвете и спорта Републике Србије, 2007. | |||
4 | Graser S, Hill E, Potter B, Матијевић Д, Јовић С и сар. Промоција здравља заснована на доказима. Министарство здравља Републике Србије. ЕПОС, 2006. | |||
5 | ||||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 2 | |||
Методе извођења наставе |
Предавања, вежбе, коришћење домаће и стране литературе. Колоквијуми својим садржајем обухватају градиво предвиђено наставним планом и програмом које је реализовано на предавањима и полажу се писменим путем. Семинарски радови се припремају у писменој форми и презентују усменим путем. Број бодова који се остварује за семинарски рад зависи од квалитета рада. Теме семинарских радова се одређују у вези са предвиђеним планом и програмом предмета и према интересовању кандидата. Консултације се одвијају једанпут недељно, индивидуалним радом са студентима. | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 50 | Завршни испит | 50 | |
активност у току предавања |
10 | писмени испит | ||
практична настава | 5 | усмени испит | 50 | |
колоквијуми | 10 | |||
семинари | 25 | |||
19.МВ1103/ 19.MV1103
Спецификација предмета за књигу предмета | ||||
Студијски програм | Васпитач деце предшколског узраста | |||
Изборно подручје (модул) | ||||
Врста и ниво студија | Мастер струковне студије, други ниво | |||
Назив предмета | Рачунарско размишљање | |||
Наставник (за предавања) | Живановић В. Милан | |||
Наставник/сарадник (за вежбе) | Томић З. Иван | |||
Наставник/сарадник (за ДОН) | ||||
Број ЕСПБ | 6 | Статус предмета (обавезни/изборни) | обавезни | |
Услов | ||||
Циљ предмета |
Развијање логичког и алгоритамског мишљења, подстицање аналитичког размишљања, упознавање са математичким и рачунарским концептима решавање проблема (разлагње задатка, уопштавање и моделовање алгоритма), мотививисање студената да се баве програмирањем и развојем идеја као и преношење таквог става на децу предшколског узраста. Тежиште није на учење програмирања, већа на начин мишљења и на учење засновано на принципима алгоритама. | |||
Исход предмета |
студенти ће знати да направе алгоритам, направе једноставније програме, анимације и контролишу једноставније роботе. Моћи ће да креирају и воде активности у којима ће се решавати проблеми из различитих области. | |||
Садржај предмета | ||||
Теоријска настава |
Решавање проблема и примена декомпозиције, препознавање образаца, генерализација / апстракција, Алгоритми. Пиксел арт, Програмирање без употребе технологије (линијске и разгранате структуре, понављање, ИФ наредба), Програмирање у програмском језику ScratchЈr анимације, једноставније рачунарске игрице; Програмирање робота | |||
Практична настава (вежбе, ДОН, студијски истражива-чки рад) | Решавање проблема и примена декомпозиције, препознавање образаца, генерализација / апстракција, Алгоритми. Пиксел арт, Програмирање без употребе технологије (линијске и разгранате структуре, понављање, ИФ наредба), Програмирање у програмском језику ScratchЈr анимације, једноставније рачунарске игрице; Програмирање робота Bee-Bot | |||
Литература | ||||
1 | Bers, M. U., & Resnick, M. (2016). The official ScratchJr book: Help your kids learn to code. | |||
2 | "CS Unplugged. (без датума). Преузето са https://www.csunplugged.org/en/ " | |||
3 | Liukas, L. (2016). Hello Ruby: Adventures in coding, Hawthorn: Penguin Books Australia | |||
4 | Umaschi Bers, M. (2018). Coding as a Playground. New York: Routledge | |||
5 | "Resnick, M., & Robinson, K. (2017). Lifelong Kindergarten: Cultivating Creativity Through Projects, Passion, Peers, and Play. MIT Press. https://books.google.rs/books?id=nGYyDwAAQBAJ " | |||
Број часова активне наставе недељно током семестра/триместра/године | ||||
Предавања | Вежбе | ДОН | Студијски истраживачки рад | Остали часови |
2 | 1 | |||
Методе извођења наставе |
практична настава, теоријска настава, рад на тексту | |||
Оцена знања (максимални број поена 100) | ||||
Предиспитне обавезе | 60 | Завршни испит | 40 | |
активност у току предавања |
20 | писмени испит | 20 | |
практична настава | усмени испит | 20 | ||
колоквијуми | 20 | |||
семинари | 20 | |||
19.СМ1214 / 19.SM1214
Студијски програм: Струковна медицинска сестра | |||||
Врста и ниво студија: Основне струковне студије, 1 ниво | |||||
Назив предмета: Микробиологија са имунологијом | |||||
Наставник: др Јасмина M. Јовановић Мирковић, професор струковних студија | |||||
Статус предмета: изборни | |||||
Број ЕСПБ: 5 | |||||
Услов: Претходно одслушани предмет Анатомија и физиологија | |||||
Циљ предмета: Циљ наставе је да упозна студенте са основним појмовима о грађи и физиологији микроорганизама (вируса, бактерија, паразита и гљива) и њиховој дијагностици. Студенти требају да стекну знања о основним појмовима у имунологији, међусобној зависности хуморалног и целуларног имунитета и значају у лабараторијској примени. |
|||||
Исход предмета: Знање стечено у току наставе омогућиће студенту познавање значаја микробиологије и имунологије, те разумевање утицаја микроорганизама на људско здравље и појаву болести; примену принципа асепсе и антисепсе у раду; спецификацију (антибиограм) и рационализацију употребе антибиотика и хемиотерапеутика у лечењу због могућности развоја мултирезистентних сојева; Разумевање функције имунског система, значај вакцино- и серопрофилаксе. Упознавање са радом у микробиолошкој и имунолошкој лабораторији. | |||||
Садржај предмета Теоријска настава: Увод у микробиологију. Лабораторијска опрема и прибор, микроскопирање, бојење препарата. Морфологија, физиологија и метаболизам бактерија; Размножавање бактерија, бактеријска генетика, класификација бактерија; ткивна специфичност; Антибактеријски лекови, резистенција бактерија на лекове, антибиограм. Физиолошка микрофлора, патогеност и вируленција, однос макро-микроорганизам. Стерилизација и дезинфекција. Вируси. Антивирусни лекови. Остали узрочници инфекција: протозое, хелминти, артроподе; плесни и гљивице; Зоонозе; Основи функције имунског система, урођени и стечени имунитет, хуморални и целуларни имунитет, поремећаји функције имуног система, имуносупресија и имуномодулација; Вакцинопрофилакса, серопрофилакса. Дијагностичке методе у микробиологији и имунологији. |
|||||
Литература: 1. Арсић-Арсенијевић и сар., Медицинска микологија и паразитологија, за студенте медицине, фармације и стоматологије, I издање, Центар за иновације у микологији, Друштво медицинских миколога Србије, Београд, 2012. 2. М. Швабић-Влаховић, Медицинска бактериологија, Савремена администрација, Београд, 2005. 3. Abbas Abul K., Lichtman Andrew H.: Основна имунологија-функционисање и поремећаји имуног система, 2. изд., Дата статус, Београд, 2007. 4. Т. Јовановић и сар., Практикум из микробиологије и имунологије, Савремена администрација, Београд, 2000. |
|||||
Број часова активне наставе | Теоријска настава: 3 | Практична настава: | |||
Методе извођења наставе Предавања, консултације, израда семинарских радова, учење за колоквијум и завршни испит |
|||||
Оцена знања (максимални број поена 100) | |||||
Предиспитне обавезе | поена | Завршни испит | |||
активност у току предавања | 20 | писмени испит | 20 | ||
практична настава | / | усмени испит | 30 | ||
колоквијум-и | 20 | ||||
семинар-и | 10 |